J e l e n t é s
az OBH 3697/2001. számú ügyében
								Ügyintéző: dr. Szántó Eszter

Az eljárás megindulása
A Kossuth rádió 16 óra című műsorában 2001. május 26-án készült interjú egy asszonnyal, aki elmulasztotta 2000-ben beoltatni a kutyáját. Mivel a szabálysértési eljárásban idézésre nem jelent meg, a hatóság elrendelte elővezetését. A rendőrök hajnali négy órakor felverték az asszonyt, akinek - miután igazolta magát - nem akarták visszaadni az útlevelét. Ezt követően bevitték a rendőrségre, ahol kiderült, hogy az előállítási parancs nyolc órára szólt.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa az ügyben hivatalból vizsgálatot rendelt el, mivel az ügyben a tisztességes eljáráshoz, a szabadsághoz és a személyi biztonsághoz való jog, valamint a jogállamiság és az ebből eredő jogbiztonság követelménye sérelmének gyanúja merült fel.
A vizsgálat során megkerestem és tájékoztatást, valamint a vonatkozó iratok megküldését kértem az I. kerületi Rendőrkapitányság vezetőjétől, és az I-II-III. és XII. kerületi első fokú szabálysértési hatóságként eljáró XII. kerületi önkormányzat jegyzőjétől.

A megállapított tényállás
A XII. kerületi önkormányzat jegyzője megküldte a szabálysértési eljárással kapcsolatos iratokat. Eszerint az I-II. kerületi önkormányzati állatorvos 2001. január 25-én tett feljelentés az első fokú szabálysértési hatóságnál a kutya tulajdonosa ellen, aki 2000. évben nem oltatta be az ebet, a felhívásokra nem jelentkezett.
A szabálysértési iroda az állatbetegség elleni védőoltás elmulasztása miatti szabálysértési eljárásában a meghallgatást 2001. február 21-re tűzte ki. Ezen sem az eb tulajdonosa, sem az állatorvos nem jelent meg, utóbbi idézése nem volt szabályszerű. Az újabb meghallgatásra 2001. március 19-én került sor, a tulajdonos szabályszerű idézése ellenére ismételten nem jelent meg, ezért a szabálysértési hatóság 2001. március 29-én kelt határozatában elrendelte az elővezetését, amit az I. és XII. kerületi Ügyészség 2001. április 13-án jóváhagyott. Az I. kerületi Rendőrkapitányság 2001. május 11-én foganatosította az elővezetést, majd a szabálysértési hatóság ügyintézője meghallgatta az eljárás alá vont személyt. Az első fokú eljárást az ugyanezen a napon született határozat zárta le, amely 15.000 Ft. bírsággal bűntette az ebtulajdonost.
Az I. kerületi Rendőrkapitányság megküldte az elővezetéssel kapcsolatban keletkezett iratokat. Az intézkedő rendőrök 2001. május 11-én reggel fél ötkor jelentek meg az eljárás alá vont személy lakásán. Az elővezetést elrendelő határozatot átadták az ebtulajdonosnak, majd elővezették a BRFK I. kerületi Rendőrkapitányságára, ahol a reggel nyolc órára kitűzött hivatali meghallgatást megvárta. A parancsnok felülvizsgálta során megállapította, hogy az intézkedés jogos volt. 
A kapitányságvezető arról is tájékoztatott, hogy az eljárás alá vont személy elővezetését az I. és XII. kerületi Ügyészség is jogszerűnek minősítette.

Az ügy jogszabályi háttere
1994. évi XXXIV. törvény a Rendőrségről
Elővezetés
34. § (1) A rendőr az elővezetést elrendelő határozatban megjelölt személyt az abban megjelölt helyre kíséri vagy oda útba indítja. A büntetőeljárás során elrendelt elővezetésre a büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény (Be.) rendelkezései az irányadók.
(2) Ha az elővezetés másként nem teljesíthető, az elővezetett személyt a Rendőrségen a szükséges ideig - legfeljebb 12 óra időtartamra - vissza lehet tartani. A visszatartás időtartamának számítására az előállításra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
(3) Az elővezetés elrendelésének törvényességéért az elrendelő a felelős.

1995. évi XCI. törvény az állategészségügyről
5. § (1) Az állattartó köteles
a) állatának állatorvosi ellátásáról rendszeresen gondoskodni;
(5) Az állattartó jogosult eldönteni, hogy az állategészségügyi szolgáltató tevékenységet mely arra jogosulttól veszi igénybe.
36. § A hatósági állatorvos
e) irányítja és ellenőrzi a jogszabályokban előírt állat-egészségügyi feladatok (kötelező védőoltás, diagnosztikai vizsgálat, parazitózisok elleni védekezés stb.) végrehajtását, illetőleg indokolt esetben (külön jogszabályban meghatározottak szerint) részt vesz a végrehajtásban;
(2) A települési önkormányzat kötelező feladatként gondoskodik
c) az ebek veszettség elleni kötelező védőoltásának megszervezéséről a kerületi főállatorvos közreműködésével, nyilvántartás és összeírás alapján.

1999. évi LXIX. törvény a szabálysértésekről
78. § (1) A szabálysértési hatóság vagy a bíróság rendelkezése alapján az eljárás alá vont személyt vagy tanút, aki a szabálysértési hatóság vagy a bíróság előtt, illetőleg más eljárási cselekményen a szabályszerű idézésre nem jelenik meg, s távolmaradását alapos okkal nem menti ki, a rendőrség útján - a Vám- és Pénzügyőrség előtt folyamatban lévő eljárásban a Vám- és Pénzügyőrség útján - elő lehet vezetni. Az elővezetés - az elrendelő hatóság rendelkezése alapján - útbaindítással is foganatosítható.

218/1999. (XII. 28.) Korm. rendelet az egyes szabálysértésekről
Állatbetegség elleni védekezés elmulasztása
113. § (1) Aki az állatbetegségek megelőzésére vagy elfojtására, így különösen az állatbetegségek bejelentésére, az állatok oltására, gyógyítására, elkülönítésére, az állati tetemek megsemmisítésére, valamint a fertőtlenítésre vonatkozó jogszabályt vagy az azon alapuló állat-egészségügyi rendelkezést megszegi,
ötvenezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt az eljárás az ÁNTSZ hatáskörébe is tartozik.

3/1995. (III. 1.) BM rendelet a Rendőrség Szolgálati Szabályzatáról
7. § (1) A rendőri intézkedést - ha az intézkedés jellegéből vagy a körülményekből más nem következik - a napszaknak megfelelő köszönéssel, a polgár nemének, életkorának megfelelő megszólítással - ha a rendőr egyenruhát visel - tisztelgéssel és a tervezett intézkedés közlésével kell megkezdeni. Polgári ruhában intézkedő rendőr szolgálati igazolványa felmutatásával igazolja a rendőrséghez tartozását és intézkedési jogosultságát.
44. § (1) Az elővezetési határozatot a rendőr előzetes igazoltatás után ismerteti az elővezetendő személlyel, utána kézbesíti. Rövid úton elrendelt elővezetés esetén a rendőr megnevezi az elrendelő hatóságot, közli az elővezetés okát és helyét.
(2) A rendőr lehetőséget ad arra, hogy az elővezetendő személy az évszaknak megfelelően felöltözzön, pénzét, élelmét, fontos személyi használati tárgyait - a saját és mások testi épségét veszélyeztető eszközökön kívül - magához vegye, a jelenlévő hozzátartozóitól elbúcsúzzon.

41/1997. (V. 28.) FM rendelet az Állat-egészségügyi Szabályzat kiadásáról
1. számú melléklet a 41/1997. (V. 28.) FM rendelethez
213. § (1) Az ebek veszettség elleni védőoltása állami állat-egészségügyi feladat. A feladat irányítását és ellenőrzését a megyei/fővárosi állat-egészségügyi és élelmiszer-ellenőrző állomás (a továbbiakban: állomás), a védőoltás beadását - a Magyar Állatorvosi Kamaráról, valamint a magánállatorvosi tevékenység gyakorlásáról szóló 1995. évi XCIV. törvény hatálya alá tartozó - az a magánállatorvos (a továbbiakban: állatorvos) végzi, akinek kérelmére az állomás igazgatója e tevékenységet engedélyezi.
(4) Az ebtulajdonos (ebtartó) köteles:
a) minden három hónaposnál idősebb ebet - a tudományos-kutatási és laboratóriumi vizsgálati célból tartott állatok kivételével - veszettség ellen beoltatni az alábbiak szerint:
1. a három hónapos kort elérteket 30 napon belül,
2. az első oltást követően 6 hónapon belül,
3. ezt követően évenként;

A Budavári Önkormányzat Képviselő-testületének 1/2000. (I. 28.) Kt. sz. rendelete az állatok tartásáról és védelméről
Az ebek állategészségügyi ellátása
17. § (1) A bejelentett és nyilvántartott ebet a tulajdonos köteles évenként egyszer - a jegyző által előírt határidőn belül (január 31. és szeptember 30. közötti időszakban) - hatósági engedéllyel rendelkező állatorvossal veszettség elleni védőoltásban részesíteni.
(2) Az oltás tényét ebigazolványban történő bejegyzéssel kell igazolni, amit köteles az ebtartó az eb sétáltatásakor vagy utaztatásakor magánál tartani.
(3) Az ebek veszettség elleni oltása díjköteles.

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
55. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a szabadságra és a személyi biztonságra, senkit sem lehet szabadságától másként, mint a törvényben meghatározott okokból és a törvényben meghatározott eljárás alapján megfosztani.
57. § (1) A Magyar Köztársaságban a bíróság előtt mindenki egyenlő, és mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat, vagy valamely perben a jogait és kötelességeit a törvény által felállított független és pártatlan bíróság igazságos és nyilvános tárgyaláson bírálja el.

A vizsgálat megállapításai
A megküldött iratok áttekintését követően megállapítottam, hogy az állatbetegség elleni védőoltás elmulasztása miatt indult szabálysértési eljárás során az eljárás alá vont személy két szabályszerű idézés ellenére nem jelent meg a kitűzött meghallgatásra. Ezt követően rendelte el a szabálysértési hatóság az ebtulajdonos elővezetését. A határozatot az I. és XII. kerületi Ügyészség jóvá hagyta, ennek megfelelően került sor 2001. május 11-én az elővezetés foganatosítására. 
A szabálysértési hatóság jogszerűen járt el, eljárásával kapcsolatban alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem állapítok meg. A szabálysértési eljárás jogosságát az eljárás alá vont személy sem vitatta, maga is elismerte, hogy 2000-ben elmulasztotta beoltatni a kutyáját, a meghallgatásra szóló idézéseket átvette, azonban a borítékot nem bontotta fel.

Az elővezetés elrendelése is jogszerű volt, a kapitányságvezető az elővezetés körülményeivel kapcsolatban feltett kérdéseimre közölte, hogy ugyanezen a napon még egy elővezetés kellett foganatosítania kapitányságuknak. Ezek végrehajtásával az egyetlen három fős gépkocsizó járőrt bízták meg, akiknek azt a reggel hét óráig tartó szolgálatban kellett végrehajtania. (A másik elővezetés egyébként nem járt sikerrel.)
Az eljárás alá vont személy a rádióinterjúban elmondta, hogy 2001. május 11-én hajnali fél ötkor a kapucsengőn felszóló rendőrök azt közölték vele, hogy iratot hoztak. Kérte őket, hogy hozzák másnap, erre közölték vele, hogy jobban jár, ha beengedi őket. Az ebtulajdonos ennek nem tett eleget, az intézkedő rendőröket végül egy szomszéd engedte be a házba. Az eljárás alá vont személy csak a bejárati ajtó ablakán keresztül kommunikált a rendőrökkel. Az ablakon át adta ki az útlevelét személyazonossága igazolására, amelyet csak hosszas huzavona után kapott vissza. Ezt követően vetették át vele az elővezetést elrendelő határozat egy példányát. Nem engedték meg neki, hogy a kutyáját pár perce levigye. Ezután bevitték a rendőrségre, majd nyolc órára a II. kerületi önkormányzathoz, ahol sor került a meghallgatásra.
A Rendőrség Szolgálati Szabályzatáról szóló 3/1995. (III. 1.) BM rendelet előírja, hogy a rendőri intézkedést a napszaknak megfelelő köszönéssel, a polgár nemének, életkorának megfelelő megszólítással, tisztelgéssel és a tervezett intézkedés közlésével kell megkezdeni (7. § (1) bekezdés). Az elővezetési határozatot a rendőr előzetes igazoltatás után ismerteti az elővezetendő személlyel utána kézbesíti. A rendőr lehetőséget ad arra, hogy az elővezetendő személy az évszaknak megfelelően felöltözzön, pénzét, élelmét, fontos személyi használati tárgyait magához vegye, a jelenlévő hozzátartozóitól elbúcsúzzon (42. §). 
A Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény (a továbbiakban: Rtv.) rendelkezik az elővezetés szabályairól. Eszerint az elővezetett személyt a szükséges ideig - legfeljebb 12 óra időtartamra - vissza lehet tartani. A visszatartás időtartama a rendőri intézkedéskor veszi kezdetét (Rtv. 33-34. §). Az eljárás alá vont személy esetében ez az időtartam három és fél óránál nem volt több, így a törvényi kereteken belül maradt.
Az eljárás alá vont személy számára a rendőrök hajnali megjelenése minden bizonnyal ijesztő élmény lehetett, azonban ebben májusban fél öt már világos van, a rendőrök pedig közölték a kaputelefonban jövetelük célját. Tekintettel arra, hogy ugyanezen nap reggelére még egy elővezetést kellett foganatosítania a reggel hét óráig szolgálatban lévő járőröknek a hajnali megjelenés nem kifogásolható.

Megállapítottam azonban, hogy az elővezetésről készült rendőri jelentés nem tartalmazta az elővezetés oka megszűntének időpontját. Ez sértette az Alkotmányban deklarált tisztességes eljáráshoz való jogot, valamint a jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság követelményét. Az elővezetés megszűnése időpontjának feltüntetéséhez az eljárás alá vont személynek jogos érdeke fűződik, hiszen az Alkotmány biztosítja mindenki számára a szabadsághoz és a személyi biztonsághoz való jogot (55. § (1) bekezdés). Az Alkotmány kimondja azt is, hogy senkit nem lehet szabadságától másként, mint a törvényben meghatározott okokból és a törvényben meghatározott eljárás alapján megfosztani.
A korábbi országgyűlési biztos ajánlására a Budapesti Rendőrfőkapitány Közbiztonsági Helyettese 2001. június 28-án kelt 2/2001. körlevele foglalkozik e témával. A körlevél 2. pontja szerint a "jelentésről szóló formanyomtatványon a fogvatartást foganatosító szervnek minden esetben ki kell töltenie, hogy az előállítás oka mikor szűnt meg, továbbá, hogy a megszűnés időpontjában az előállított személyt őrizetbe vették-e vagy szabadon bocsátották".

Kezdeményezés
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 21. §-ának (1) bekezdése alapján felkérem az I. kerületi Rendőrkapitányság vezetőjét, hogy fokozottan figyeljen és munkatársait is figyelmeztesse a személyi szabadságot korlátozó rendőri intézkedésekről készített jelentéseknek a jogszabályoknak, belső rendelkezéseknek megfelelő kitöltésére.
Kérem a kapitányságvezetőt, hogy a kezdeményezésemmel kapcsolatos álláspontjáról az Obtv. 21. §-ának (2) bekezdése alapján 30 napon belül szíveskedjék tájékoztatni.

Budapest, 2001. szeptember
Takács Albert