OBH 1449/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Tasnádiné dr. Bácsi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása

N.B.-né ............... lakos beadványában sérelmezte, hogy Budapest Főváros Főpolgármesteri Hivatala Fővárosi Illetékhivatala egy szerződés után kétszer szabott ki vagyonátruházási illetéket.

A megállapított tényállás

N.B. és N.B.-né lakáscsere-szerződést kötöttek S.J. és S.J.-nével. A szerződés alapján lányuk, N.E. szerezte meg a Budapest, ................ lakás tulajdonjogát, N.B. és N.B.-né haszonélvezeti jogával terhelten. A cseretársak, S.J. és S.J.-né fele-fele arányban a Budapest, ............... lakás tulajdonjogát szerezték meg. A lakások értékének különbözeteként S.J. és S.J.-né 800.000 Ft-ot fizetett ki. N.B.-nak és házastársának.  A szerződésben teljes illeték megfizetését egyik fél sem vállalta magára.
A szerződést a felek 1995. január 23-án és 1995. január 27-én is benyújtották a Fővárosi Kerületek Földhivatalához. A fölhivatal mindkét esetben továbbította a szerződéseket a Budapest Főváros Főpolgármesteri Hivatal Fővárosi Illetékhivatalának. Az illetékhivatal 1995. május 30-án kelt 303683-02-95 és 303683-03-95. sz. határozataival összesen 57.000 Ft illetéket szabott ki, melyet a kötelezett N.B.-né 01995. július 3-án befizetett. Az ismételten benyújtott szerződés alapján az illetékhivatal 304369-02-95 és 304369-03-95.sz. határozataival újabb 58.000 Ft. illetéket szabott ki, melyet a panaszos nem fizetett ki. Az illeték befizetése és a fellebbezési határidő lejárta után N.B.-né kérelmet nyújtott be  Budapest Főváros Közigazgatási Hivatalának, melyben ügyének kivizsgálását kérte. Budapest Főváros Közigazgatási Hivatala a beadványt méltányossági kérelemnek minősítve áttette Budapest Főváros Főpolgármesteri Hivatal Fővárosi Illetékhivatalához. Az illetékhivatal a 304369-02-95 és 304369-03-95. sz. határozataiban kiszabott illetéket 1995. szeptember 11-én törölte az 1990. évi XCIII. törvény 80.§ (1) bek. g/ pontja alapján.

Érintett alkotmányos jogok

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2.§ (1) bekezdése: "A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam."
A Magyar Köztársaság Alkotmányának 64.§-a: "A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé."

Alkalmazandó jogszabályok

Az illetékekről szóló, többször módosított 1990. évi XCIII. törvény (továbbiakban: Itv.)
Itv. 18.§ (1) bek. Ingatlannak, valamint a (2)bekezdésben meghatározott ingónak és vagyoni értékű jognak visszteher mellett, továbbá öröklési vagy ajándékozási illeték alá nem eső, más módon történő megszerzése visszterhes vagyonátruházási illeték alá esik. Ezt a szabályt kell alkalmazni az öröklési szerződés alapján történő vagyon szerzésre is azzal, hogy az illetékkötelezettség keletkezésére a 3.§ (1) bekezdése az irányadó. 
(2) Az illetékfizetési kötelezettség a következő vagyoni értékű jogokra és ingókra terjed ki:
a/ az ingatlanhoz kapcsolódó vagyoni értékű jog megszerzése, továbbá e jognak a megszüntetése folytán bekövetkező vagyonszerzés; ...
Itv. 19.§ (1)-(2) bek. 1995. július 30-ig hatályos szövege.
(1) A visszterhes vagyonátruházási illeték általános mértéke - ha a törvény másként nem rendelkezik - a megszerzett vagyon forgalmi értékének 8 %-a.
(2) Ingatlanok tulajdonjogának cseréje esetén az illeték alapja - a (3) bekezdésben, valamint a 21.§ (3) bekezdésében foglalt kivételekkel - a nagyobb értékű ingatlan forgalmi értéke...
20.§ (1) A visszterhes vagyonszerzéssel egyidejűleg alapított haszonélvezet, használat esetében a tulajdonszerző a - 72.§ szerint számított - haszonélvezet, használat értékével csökkentett forgalmi érték után fizeti a visszterhes vagyonátruházási illetéket a haszonélvező, használó pedig a haszonélvezet, használat számított értéke után fizeti a szerzés jogcímének megfelelő vagyonszerzési illetéket.
21.§ (1) Lakástulajdon szerzése esetén a visszterhes vagyonátruházási illeték alapja - ha e törvény másképp nem rendelkezik - a lakástulajdon forgalmi értéke. Az illeték mértéke - lakásonként - 4 millió forint 2 %, a forgalmi érték ezt meghaladó összege után 6 %. Lakás résztulajdonának szerzése esetén a 4 millió forintnak a szerzett tulajdoni hányaddal arányos összegére alkalmazható a 2 %-os illeték, a forgalmi érték ezt meghaladó része után 6 % illetéket kell fizetni. ...
(3) Lakástulajdonok egymás közötti cseréje estén az illeték alapja az elcserélt ingatlanok - terhekkel nem csökkentett - forgalmi értékének a különbözete. ...
Itv. 27.§ (1) bek. 1995. július 30-ig hatályos szövege.
Itv. 27.§ (1) A vagyonszerzési illetéket a szerző fél köteles megfizetni. Csere esetén az illeték megfizetéséért a szerződő felek egyetemlegesen felelősek. ...
68.§ (1) A vagyonszerzési illeték alapjául szolgáló forgalmi érték megállapításánál az abban az időpontban fennálló forgalmi érték az irányadó, amikor a vagyonszerzést a közjegyző bejelenti, illetve a földhivatal a hozzá érkezett vagyonszerzési ügy iratait továbbítja (92.§ (1) bekezdés) az illetékhivatalnak, vagy a vagyonszerzésről az illetékhivatal más módon tudomást szere. ...
72.§ (1) A vagyoni értékű jogok egy évi értékéül az ezzel terhelt dolog - terhekkel nem csökkentett - forgalmi értékének egyhuszad részét kell tekinteni.
(2) A meghatározott időre kikötött haszonélvezet, használat joga esetében a jog értéke az egy évi értékének a (4) bekezdés a/ pontjában meghatározott életkor szerinti többszörösét, egyéb vagyoni értékű jog esetén pedig - ide értve a külföldiek ingatlanhasználati jogát is - a húszszorosát nem haladhatja meg. ...
(4) H a a vagyoni értékű jog valamely személy életének, házasságának vagy özvegységének idejére terjed, annak értékét az illető személy életkorához képest a következő módon kell megállapítani:
a/ ha a vagyoni értékű jog jogosultja
	25 évesnél fiatalabb, az egyévi érték 10-szerese,
	25-50 éves, az egyévi érték 8-szorosa,
	51-65 éves, az egyévi érték 6-szorosa,
	65 évnél idősebb, az egyévi érték 4-szerese;
b/ ha a vagyoni értékű jog tartama mind a jogosult, mind a kötelezett élete, házassága vagy özvegysége idejétől függ, az a/ pontban megállapított szorzók alkalmazásánál a két személy közül az idősebbnek az életkora az irányadó;
c/ ha a vagyoni értékű jog tartama több egyidejűleg jogosult személy élettartamától függ, mégpedig oly módon, hogy a jogosultság a legelőször elhalt személy halálával megszűnik, az értékelésnél a legidősebb személy életkora az irányadó; ha pedig a jogosultság a legutóbb elhalt személy haláláig tart, a kiszámítás a legfiatalabb személy életkora szerint történik;...
77/A.§ (1) Ingatlan tulajdonjogának, ingatlanhoz kapcsolódó vagyoni értékű jognak ajándékozási, illetve visszterhes vagyonátruházási illeték alá eső szerzése után a fizetésre kötelezett a bejelentett érték alapulvételével illetékelőleget köteles fizetni. Ha a törvény külön szabályt nem állapít meg, az illetékelőlegre a vagyonszerzési illetékekre vonatkozó rendelkezések az irányadók.
(2) Az illetékelőleg összegét (ideértve a mulasztási bírságot és az ingatlan-nyilvántartási eljárás illetékét is) az illetékhivatal a fizetési meghagyásban közli. A fizetési meghagyás az illetékelőleg összege erejéig fellebbezésre való tekintet nélkül, végrehajtható okiratnak minősül. ...
Az illeték törlése és visszatérítése
79.§ (1) A meg nem fizetett illeték törlésének, illetőleg a megfizetett illeték visszatérítésének - a jogorvoslati eljáráson kívül - csak e törvényben megállapított esetekben van helye.
(2) A meg nem fizetett illeték bármikor törölhető, a megfizetett illeték a megfizetést követő öt éven belül téríthető vissza.
(3) Ha a bíróság a vagyonszerzés időpontjára visszahatóan szünteti meg vagy korlátozza a vagyonszerzést, az illeték visszatérítését öt éven túl is - de legfeljebb a bírósági határozat jogerőre emelkedésétől számított hat hónapon belül - lehet kérni. ...
80.§ (1) Azoktól az esetektől eltekintve, amelyekben az illetéket e törvény egyéb rendelkezése alapján kell törölni vagy visszatéríteni, a kiszabott, de még nem fizetett illeték törlésének, illetőleg a megfizetett illeték visszatérítésének - a fizetésre kötelezett vagy jogutódja kérelmére - a következő esetekben van helye: 
f/ ha az illetékfizetésre kötelezett számítási hiba vagy jogszabály téves értelmezése folytán a szabályszerű illetéknél többet fizetett;
g/ ha az illetéket vagy az illetékalapot hibásan számították ki, vagy az illeték kiszabása nem a fizetésre kötelezett terhére történt, továbbá ismételt kiszabás esetén.

A vizsgálat megállapításai

Megállapítottam, hogy az illetékhivatal a 304369-02-95 és 304369-03-95. sz. határozataiban kiszabott illetéket 1995. szeptember 11-én törölte, ezzel a kétszeres illeték kiszabásából adódó jogsérelmet korrigálta.
A csatolt iratokból kitűnik, hogy a szerződő felek a szerződést a földhivatalhoz először 1995. január 23-án nyújtották be, ezért az illetékelőleggel kapcsolatos módosító szakaszokat az illetékhivatalnak alkalmazni kellett a panaszos ügyében.
Azonban az illetékhivatal az 1995. május 30-án kelt 303683-02-95 és 303683-03-95. sz. határozataival az illetékelőleget tévesen 2,700.000 Ft. alapulvételével számolta ki.
A panaszos ügyében, a szerződés benyújtásakor hatályos szabályozás szerint is, az Itv. 21.§ (3) bekezdését kellett alkalmazni a 19.§ (2) bekezdésének általános szabálya helyett. Ennek értelmében 800.000 Ft. alapulvételével kell kiszámolni a haszonélvezeti jog értékét, majd a haszonélvezeti jog és a tulajdonjog vagyonátruházási illetéket. Az Alkotmány 2.§-ában rögzített jogbiztonság elve sérült a határozatok meghozatalakor.
Az illetékhivataltól a panasz kapcsán bekért iratok között nincs nyoma annak, hogy az illetékhivatal N.B.-né beadványaira - melyet a Budapest Főváros Közigazgatási Hivatala 1995. augusztus 2-án és 1995. augusztus 7-én megküldött - érdemben intézkedett, vagy a panaszost írásban tájékoztatta volna az illeték kiszámításának módjáról. Ezzel megsértette az Alkotmány 64.§-ában biztosított kérelem előterjesztésének jogát.
Mindezek alkotmányos visszásságot okoztak, melyek megszüntetésére a következő ajánlást teszem.

Ajánlás

Megkeresem Budapest Főváros Főpolgármesteri Hivatala Fővárosi Illetékhivatalát, hogy az ügyben feltárt alkotmányos visszásságokat szüntesse meg, az ehhez szükséges intézkedéseket az Itv. 78.§, 80 § értelmében tegye meg.

Budapest, 1996. szeptember 26.

Dr. Polt Péter