Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az AJB-5623/2010. számú ügyben

Előadók: dr. Csóré Erika
dr. Varga Éva Csilla
Az eljárás megindulása
A büntetés-végrehajtási intézetekben előző években megkezdett vizsgálataimat folytatva részben fogvatartotti panaszra, részben az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (2) bekezdése alapján, hivatalból helyszíni vizsgálatot tartottam a Közép-Dunántúli Országos Büntetés-végrehajtási Intézetben (Baracska).
A helyszíni vizsgálat időpontja: 2010. augusztus 17-e volt. A vizsgálat magába foglalta az intézet helyszíni bejárását, az ellátás tárgyi feltételeinek szúrópróbaszerű ellenőrzését, a fogvatartottak és a büntetés-végrehajtási dolgozók alkotmányos jogai érvényesülésének megismerését, valamint a vonatkozó dokumentumok elemzését, de a nyári kánikula idején megvalósult fogvatartotti gondoskodás ellenőrzését is.

Érintett alkotmányos jogok
Jogállamiság elve és az abból levezethető jogbiztonság követelménye, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog (Alkotmány 2. § /1/.).
Élethez, emberi méltósághoz való jog (Alkotmány 54. § /1/ bek.). 
A lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog (Alk. 70/D. § /1/ bek.)
Tulajdonhoz való jog (Alk. 13. § /1/ bek.)
Egészséges környezethez való jog (Alk. 18. §)

I. A helyszíni vizsgálat tapasztalatai
1. A fogvatartottak elhelyezési, ellátási körülményei
A Közép-Dunántúli Országos Büntetés-végrehajtási Intézet a Fejér Megyei Büntetés-végrehajtási Intézet és a Martonvásári Intézetet (objektumot) is magában foglaló Baracskai Országos Büntetés-végrehajtási Intézet összevonásával 2007-től működik. 
Az intézet alaptevékenysége a külön kijelölés által meghatározott körben az előzetes letartóztatással, a felnőtt korú férfi elítéltek fegyház, börtön és fogház fokozatú szabadságvesztésével, továbbá az elzárással összefüggő büntetés-végrehajtási feladatok ellátása.
A baracskai intézet befogadóképessége 762 fő, azonban a vizsgálat napján 968 fogvatartott volt itt elhelyezve. Telítettsége tehát az országos átlaghoz hasonló, kb. 120%-os. 2009. január 1-jétől fogad az intézet előzetes letartóztatottakat is. Az elítéltek nagy része székesfehérvári, tatai, tatabányai, illetve azok vonzáskörzetében lakó. Átlagosan 3-4 éves fogház-, illetőleg börtönbüntetésüket töltik itt a férfi elítéltek, de általában 1-2 fegyház fokozatú elítéltet is őriznek az intézetben. Egyre több azonban a pénzbüntetés átváltoztatása miatti szabadságvesztés büntetését töltő fogvatartott. 
A fogvatartottak elhelyezési körülményeinek javítása érdekében az intézetben az elmúlt 3-4 évben jelentős felújítási munkálatokat végeztek, a konyhát és a kazánházat korszerűsítették, az épületek homlokzatát felújították és energiaracionalizálásra is sor került. A B./II. épületet 1998-ban, a B./III. objektumot 2007-ben, a felújításukat követően adták át. Ez utóbbi addig Közép-Európa legelmaradottabb börtönépülete volt. A B./IV-es épület felújítása 2009 őszén fejeződött be. A 400 fő elhelyezésére alkalmas B./V. épület felújítása a vizsgálat idején is zajlott, amit a tervek szerint 2010. őszén fejeznek be. A felújítás idejére ezen épületből, a fogvatartottakat átmenetileg a többi épületbe költöztették, ami ideiglenes zsúfoltságot keletkeztetett és háromemeletes ágyak felállítását is szükségessé tette.
A zárkákban átlagosan 6-12 fogvatartott helyezhető el, az EVSz-es körleten pedig 4-6 fős zárkák vannak, ahol rendelkezésükre áll külön konyha is. A zárkákban fallal leválasztott, zárható WC működik, televízió és központilag vezérelt videó is van. Egy akadálymentesített zárkát is kialakítottak, ahol két személy helyezhető el. Azt a vizsgálat idején egy elítélt (műlábú) használta. Rendszeresítettek az intézetben egy speciális biztonsági zárkát (dühöngőt) is, amit évente 5-6 esetben kell használatba venni.
A jogerősen elítéltek saját alsóneműjüket a zárkában, lavórban mossák és az ágy végére terítve szárítják meg. Az intézetben külön szárítóhelyiség nincs rendszeresítve, és mivel a vonatkozó jogszabály (a 6/1996. /VII. 12./ IM rendelet 3. számú melléklete) nem sorolja fel a zárka és a lakóhelyiség kötelező berendezési, felszerelési tárgyai között a ruhaszárító állványt, ilyen sincs a zárkákban.
A fogvatartottak napszaknak megfelelő élelmezéséről az ELAMEN Zrt. (külső üzemeltető) gondoskodik. Egy fogvatartott élelmezése 850 Ft/nap/fő. Az ételsorok, illetve az étlapok elkészítésénél figyelemmel vannak a jogszabályi előírásokra. Az étlapot dietetikus is ellátja a kézjegyével. A külső munkahelyen dolgozó elítélteket a Sodexho látja el ebéddel. Az ebédet nem a zárkában fogyasztják el, hanem az erre a célra rendszeresített ebédlőben. Az esetleg megmaradt ételeket repetaként kiosztják. Az ételek minőségét az egészségügyi osztály vezetője hetente ellenőrzi. A fogvatartottak az étel minőségére negyedévente írásban észrevételt tehetnek. Az ételek mennyiségét pedig úgy tudják ellenőrizni, hogy a kiszolgáló pultra mintaadagot helyeznek, amelyet összehasonlíthatnak saját adagjukkal. A fogvatartottak napi háromszori étkezésben részesülnek, fizikai igénybevételüknek, egészségi állapotuknak megfelelően. Általában napi kétszer meleg ételt kapnak, egy héten kétszer hideg vacsora van. Az elmúlt egy-két évben az ételek minőségében, mennyiségében javulásról számoltak be a fogvatartottak.
Az egészségügyi körlet felszereltsége, higiéniai helyzete, a beteg- és gyógyszerellátás megfelelő.
A saját pénzzel rendelkezők főszabályként havi két alkalommal az intézet területén lévő boltban vásárolhatnak élelmiszereket, dohányárut, tisztálkodási szereket, egyéb engedélyezett tárgyakat. A B./IV-es, B./V-ös és B./VI-os épületben elhelyezettek akár naponta is vásárolhatnak. A kiétkezést bonyolító cég árait az intézet negyedévente ellenőrzi és az üzlettel kötött megállapodás értelmében az árak a TESCO és a CBA áruházlánc árait legfeljebb 10%-kal haladhatják meg. A fogvatartotti épületekben büféautomatákat is rendszeresített az intézet, ahol a fogvatartottak naponta vásárolhatnak a vonalkóddal ellátott kártyájukkal pl. édességet, üdítőt. Beszélő alkalmával a boltból a hozzátartozó is vásárolhat, amit a fogvatartottal együtt el is fogyaszthat. Sőt, vásárolható 3 ezer forint értékben, egységcsomag is, melyből az elítélt  2 db-ot beszélő után magával vihet a zárkájába.
Jelenleg mintegy 350 fogvatartott dolgozik, ebből 120 fő az intézet mellett működő Annamajori Mezőgazdasági és Kereskedelmi Kft-nél, ahol kertészettel, ipari nővények termesztésével foglalkoznak. Az ipari csarnokban dobozok összerakására további 30 elítéltet foglalkoztatnak, ahol 100-150 személy is dolgozhatna, de az általános válság következményeként nincs elegendő munka. A fogvatartottak az intézet ellátását, fenntartását szolgáló költségvetési munkahelyeken is dolgoznak, parkgondozásban vesznek részt, kertészkednek, 25 főt pedig konyhán foglalkoztatnak. Külső foglalkoztató, pl. a Fővárosi Csatornázási Művek is ad mintegy 40-50 elítéltnek munkát. Az I.-es biztonsági fokozatú elítéltek főként csatornát, árkot tisztítanak, füvet kaszálnak. A költségvetés keretein belül kb. további 100 elítélt dolgozik karbantartóként, körlettakarítóként vagy park gondozóként. Dekorműhely is működik az intézetben, ahol 2-3 elítélt ugyancsak költségvetési díjazás ellenében dolgozik.
Az intézetben rendelkezésre állnak a neveléshez és oktatáshoz szükséges feltételek. Általános és középfokú iskolai oktatásban vehetnek részt a fogvatartottak. A B./III. épület tetőterében hoztak létre egy korszerű oktatási centrumot. Az oktatást 2007-től az Európa Educatio Nonprofit Kft. szervezi az intézettel kötött szerződés alapján. A Kft. minden évben egy-egy újabb tantermet rendez be ingyenesen, a berendezések az intézet tulajdonába kerülnek.  A 2009/2010-es tanévben 173 fogvatartott tanult. A 2008/2009-es tanévben a beiskolázottak száma 117 volt, tehát jelentős a növekedés. Az elmúlt tanévben az oktatást végző Kft. egy szakiskolát is indított, népi kézműves szakmában, ami szakmunkás bizonyítványt ad a sikeresen vizsgázó fogvatartottaknak. Erre a képzésre 18 elítélt jár.
A dolgozó fogvatartottak minden nap, a nem dolgozók heti két alkalommal, zuhanyozhatnak. Épületenként 2, szintenként 1 zuhanyzó helyiség (helyiségenként 6 állásos zuhanyozóval, WC-vel és kézmosóval) áll a fogvatartottak rendelkezésére. A zuhanyzók programozottak, vagyis az őrszemélyzet nem tudja befolyásolni a meleg víz ellátást. A nem dolgozó elítéltek számára a meleg vizes fürdési lehetőség 1 óra időtartamban áll rendelkezésre.
Az intézetben működik gyógyító-nevelő csoport és kábítószer-prevenciós csoport is, az ezekbe besorolt elítéltek rendszeres gyógykezelés alatt állnak.
A szabadidő eltöltésére sportpálya, 3 könyvtár (összesen 15 ezer kötettel), valamint 3 kondicionáló terem áll rendelkezésre. A konditermek felújításra szorulnak, néhány eszközt (gépet) ki is kellett vonni a használatból, mert balesetveszélyesek voltak. A könyvtártagok száma 386, ami a fogvatartottak kb. 1/3-a. Valamennyi épület mellett van sétálóudvar, ahova bármikor, korlátozás nélkül kimehetnek a fogvatartottak, ugyanis a séta rendje szabad. Emellett az intézet külön programokat is szervez nekik. Például kvíz vetélkedőket, meghívott külső előadók, sportolók, közéleti személyiségek tartanak előadásokat. Kerámia és fotókiállításokat szerveznek, de működtetnek különböző önképző köröket és szakköröket is (nyelvi, irodalmi, képzőművészeti, horgászati, számítástechnikai, filmklub), amelyek a fogvatartottak általános műveltségének növelését segítik. 
Az intézetben főállású lelkipásztor teljesít szolgálatot, aki az elítéltek társadalomba visszailleszkedése, az önálló hazamenetel elősegítése érdekében csoportos kimaradásokat szervez. Ennek keretében a fogvatartottak meglátogatták például a Terror Házát és a Kisfogházat. A börtönlelkész fontos szerepet tölt be a fogvatartottak családi kapcsolatainak erősítésében is. Ő szervezi például a családi karácsonyt, amelyet az intézet ebédlőjében rendeznek meg. Ilyenkor a fogvatartottak gyermekei ajándékcsomagot kapnak. A B./IV-es épület emeleti részén 1998-ban szentelték fel a Jobb Lator Ökumenikus kápolnát, amelynek képeit fogvatartott készítette.
A helyszíni vizsgálat idején 18 fogvatartott enyhébb végrehajtási szabályok szerint töltötte büntetését (EVSz-esek). Ők havonta 2 alkalommal hazamehetnek, illetőleg a parancsnok a büntetésük utolsó időszakában rövid tartamú, 5 napos eltávozást is engedélyez részükre. Az EVSz-be helyezett elítéltek részére intézeten kívül is engedélyeznek látogató fogadást (pl. 2009-ben 36 esetben volt rá példa). Országosan ebből az intézetből mehetnek legtöbben kimaradásra hétvégeken. Az EVSz-esek lakóhelyiségei tiszták, tágasak, hideg és meleg vízzel ellátottak.
A parancsnok szerint egyre nehezebb az I. és II. biztonsági csoportba sorolni a fogvatartottakat, ugyanis egyre több azoknak a száma, akik büntetésük megkezdésekor folyamatban lévő büntetőeljárás hatálya alatt állnak. Ugyanakkor egyre többen önként vonulnak be az intézetbe. Ez annak a jogszabályváltozásnak a következménye, amely szerint elveszti a feltételes szabadság kedvezményét az elítélt, aki nem önként vonul be.
A parancsnok tájékoztatása szerint a fogvatartottak gyakran bántalmazzák egymást. 2010 májusában történt egy haláleset is, amikor az elítélt egy szomszédos zárkában oly módon bántalmazta elítélt társát, hogy később belehalt sérüléseibe. Ez ügyben a nyomozás még folyamatban van. A vizsgálat napján is volt egy verekedés, a zárkában lévő székkel ütötte meg az egyik elítélt a másikat. Elterjedt a lopás is a fogvatartottak között. Korábban fegyelmi lap kiállítására került sor ilyen esetben, ma már az intézet a Gárdonyi Rendőrkapitányságon feljelentést tesz. A fogvatartottakkal szembeni fegyelmi ügyek elrendelésére nagyrészt tiszteletlen magatartás és fogvatartott társ bántalmazása vétsége miatt kerül sor.
Az intézetben a fogvatartottakra nem jellemzőek az öngyilkossági kísérletek, évente 1-2 ilyen eset fordul elő. A pszichológus és az orvos megfelelően kezeli ezeket a fogvatartottakat. Nem jellemző a tiltott tárgyak bejuttatása sem, 1-2 mobiltelefon kerül be évente és jelentősen csökkent a nyugtatók és szteroidok bejuttatása is.
Az intézet az elmúlt évben kapott egy csomagvizsgáló gépet, de a magas fogvatartotti létszámra tekintettel, több ilyenre lenne szükség (Székesfehérváron pl. egyáltalán nincs). Az intézetbeléptető rendszere sem biztonságos, nem felel meg maradéktalanul a követelményeknek. A biztonságot szolgálja 16 db kutya is. A kutyákat folyamatosan szolgálatba helyezik, döntően a nagyobb fogvatartotti mozgatások (pl. étkezés, sport- és kulturális programok, látogatás, stb.) biztosításában vesznek részt, de járőrözésre, területőrzésre, kábítószer- és nyomkeresésre is alkalmazzák őket.
A fogvatartottak a kapcsolattartóikkal korlátozás nélkül levelezhetnek. Az elítéltek havonta fogadhatnak látogatót, kaphatnak, illetve küldhetnek csomagot. A beszélői napok: szombat és vasárnap, melyet épületenként bonyolítanak le. A beszélő az ebédlőben történik, csoportosan, asztal mellett ülve. Az előzetes letartóztatásban lévők havonta két alkalommal – minden hónap második és utolsó péntekjén – fogadhatják látogatóikat. A IV-es biztonsági csoportba soroltak beszélőjére minden hónap utolsó csütörtökjén kerül sor. A beszélőkön két 18 éven aluli és két nagykorú látogató fogadható egy időben. A hozzátartozók az intézetet a kapu előtt megálló távolsági busszal tudják megközelíteni, a kaputól pedig a bv. intézet busza szállítja a látogatókat az egyes épületekhez.
A fogvatartottak az elhelyezési körleteken felszerelt 16 telefonkészüléken beszélgethetnek hozzátartozóikkal, illetve más kapcsolattartóikkal. Telefonálni 7.15-től 18.45-ig, akár naponta többször is, óránként 5 perc erejéig lehet. Egy bv. dolgozó napi 8 órában szúrópróbaszerűen belehallgat a fogvatartottak telefonbeszélgetéseibe, melynek lehetőségéről tájékoztatták őket. Az ügyvéddel, illetve külföldi állampolgárságú fogvatartott az illetékes diplomáciai vagy konzuli képviselettel ellenőrzés nélkül beszélhet. 
A köztereken igénybe vehető telefonkészülékek tarifáihoz képest a Bv-fon Kft. által üzemeltetett készülékeken olcsóbban telefonálhatnak a fogvatartottak. Összehasonlításként például a Bv-fon díja csúcsidőben (7-18 óra között): helyi hívás: 13,44 Ft/perc, helyközi: 25,92 Ft/perc, mobilhívás: 105,60 Ft/perc. Ugyanez kedvezményes díjszabással (a csúcsidőn kívül): helyi hívás: 8,64 Ft/perc, helyközi: 15,36 Ft/perc, mobilhívás: 67,20 Ft/perc. A telefonkártyával működő nyilvános állomásokról kedvezményezett hívásoknál a díjak alakulása a következő. Csúcsidőben helyi hívás: 40 Ft/perc, helyközi: 80 Ft/perc + minden további megkezdett perc 60 Ft/perc, mobilhívás: 140 Ft/perc, csúcsidőn kívül: helyi hívás: 20 Ft/perc, helyközi: 60 Ft/perc + minden további megkezdett perc 40 Ft/perc, mobilhívás: 120 Ft/perc.
Két ügyvédi beszélő van az intézetben, azonban az ügyvédek többször szóvá tették az intézet vezetőinél, hogy az egymás mellett lévő fülkékből áthallatszik a beszélgetés. Az intézetben egy korszerű bv. bírói tárgyalót is kialakítottak.
Az intézet által kötelezően biztosítandó ruházatra kevés pénzt tudnak fordítani, de a javításukról, tisztántartásukról gondoskodnak. Extrém helyzet – pl. méretbeli, színbeli hiányosság – előfordulhat, de ez nem jellemző. A helyi varrodában a méretre igazítás folyamatos. A zárkák takarításához fertőtlenítő szereket tudnak biztosítani, és azokat pótolni is tudják, amennyiben az elítéltek, jelzik az ezzel kapcsolatos igényüket.
Az intézet Házirendje átdolgozás alatt áll, az újat 2010. november 1-jén tervezik hatályba léptetni. A jelenleg hatályos Házirend és az új tervezet is a „Fogvatartottak pénzküldeményeinek rendje” címszó alatti, 5. Cím/1. pontja szerint „A postai feladóvevény közlemény rovatában a feladó feltétlenül szerepeltesse … ha a feladó másként nem kíván rendelkezni, akkor a ’személyes felhasználásra’ megjegyzést.” Vagyis a feladói feljegyzés a pénz felhasználhatóságát befolyásolhatja.
A fogvatartottak a parancsnok tájékoztatásával egyezően elmondták, hogy a nyári hőség idején a zárkák ablakait, ajtóit, éjszaka pedig az ajtók részét képező „tátikákat” nyitva tarthatták és 15.00 óra után minden nap fürödhettek. A vizsgálat idején – a külső hőmérséklettel szinte azonos – a B./III. épületben a zárkák hőmérséklete 26-27 C, a B./II. épületben pedig 26,5 C volt.

2. A személyi állomány körülményei
Az intézet 3 objektumból áll: Baracska, Székesfehérvár és Martonvásár. A személyi állomány – állománytábla szerinti – rendszeresített létszáma 467 fő. Sokan vannak tartósan távol (Gyes). A vizsgálat idején 20 státusz volt betöltetlen, melynek feltöltése a központilag elrendelt létszámstop miatt gondot okoz.
A martonvásári objektum 2000 óta nem üzemel, csak az őrzéséről gondoskodik az intézet. Az épületet elzárással sújtott személyek elhelyezése céljára ugyan meg lehetne nyitni, de jelentős költség ráfordítással.
Az intézet parancsnoka 1993-ban kezdett dolgozni a büntetés-végrehajtásban, mint gazdasági vezető. 2000-től a Fejér Megyei Büntetés-végrehajtási Intézet vezetője volt, majd a két intézet fúziójával, 2007. március 1-jétől az összevont intézet parancsnoka. Munkáját két parancsnok-helyettes segíti.
Az állomány fiatal, alaki fegyelem- és fegyverismeretük bővítése elengedhetetlen. A gazdasági válság hatására csökkent a pályaelhagyók száma, alacsonyabb lett a fluktuáció. A dolgozók fizetése ugyan még mindig alacsony, de úgy vélik a büntetés-végrehajtás ma is biztos jövedelmet nyújt.
Az állománytábla szerint 16 körlet-főfelügyelő és 74 körletfelügyelő dolgozik az intézet baracskai objektumában. Körletenként, egy időben egy-két felügyelő lát el szolgálatot. Az esetleges létszám hiányt helyettesítéssel és másik szakaszból való vezényléssel meg tudják oldani. A nevelők száma 13, ami azt jelenti, hogy mintegy 60-70 fogvatartottra jut egy nevelő, munkájukat szociális ügyintézők segítik. A körletfelügyelők és a nevelők számát az intézet parancsnoka elegendőnek tartja. 13 kutyavezetői státusszal is rendelkezik az intézet, mely hiánytalanul betöltött.
Az intézetben egy főállású orvos dolgozik, aki osztályvezetői feladatot is ellát. Két orvosi státusz nincs betöltve, melynek okát a bv. intézet által adható alacsony illetményben jelölte meg a parancsnok. Az intézet szerződést kötött viszont egy orvosi Bt-vel, így egy külső cég is biztosítja a fogvatartottak, illetőleg a személyi állomány szakorvosi ellátását. Az egészségügyi szakdolgozók száma 9 fő. Az objektumban 24 órás nővéri ügyeletet tartanak. Az orvoshiány gondot jelent az elzárással sújtott fogvatartottak befogadásánál, mert e személyek vizsgálatát csak orvos végezheti, ápoló nem. A szerződéssel alkalmazott orvos pedig nem minden befogadáshoz megy be haladéktalanul az intézetbe, mivel az ilyen személy nem minősül betegnek.
Jelenleg az intézetben 1 pszichológus dolgozik, egy álláshely pedig betöltetlen, illetve annak betöltése folyamatban van. Az állomány tagjai a közelmúltban autogén tréningen vehettek részt, amelyet pszichológus vezetett. Ez a tréning a napi problémák feldolgozásában nyújtott segítséget a bv. dolgozóknak. Mindazonáltal, a fogvatartottak és a dolgozók pszichés gondozásához egy pszichológust kevésnek tart az intézet vezetője. Legalább további 5 pszichológusi státuszra lenne szükség, különös figyelemmel az intézethez tartozó székesfehérvári objektumban, 2009 novemberében történt, két bv. dolgozó szolgálatban bekövetkezett halálesetére is.
A fogorvos részmunkaidőben, heti egy alkalommal, 6 órában látja el a fogvatartottakat és az állomány tagjait is. Kezdetben a fogorvos 6 órás rendelési ideje kevésnek bizonyult, de mára elérték, hogy nem csak foghúzást végez, hanem kezel is (fogtömés, fogínyecsetelés, stb.) Az állomány, illetőleg a fogvatartottak összlétszáma alapján 1-1 főállású fogorvos státusz lenne elfogadható.
Az intézet – megbízás révén – a fentieken túl biztosít még hetente egy alkalommal pszichiátriai, neurológiai és addiktológiai szakrendelést is a fogvatartottaknak. A foglalkozás egészségügyi szakrendelést ugyancsak külső orvosok látják el úgy az állomány, mint a fogvatartottak részére.
A végrehajtói állomány főszabályként váltásos munkarendben dolgozik, havonta készített szolgálatteljesítési ütemterv szerint. Túlóra teljesítése ebben az intézetben sem kerülhető el, átlagban 180-200 túlórát kell teljesítenie az állománynak. Munkaidőn kívüli berendelés esetén a dolgozót az intézet gépkocsijával szállítják be és haza is. Így az állománynak többletköltsége nem keletkezik.
A büntetés-végrehajtás intézményrendszerén belüli összevetésben az állomány munkakörülményei jók. Például a biztonsági osztály irodáit, vizesblokkjait felújították, festették, berendezései kulturáltak, megfelelőek. Az állomány számára rendszeresített étteremben 350 Ft-os áron étkezhetnek. Emellett jól felszerelt melegítőkonyha is rendelkezésükre áll, ahol az otthonról hozott ételt hűtőben tárolhatják, és mikrohullámú sütőben melegíthetik.
Az állomány tagjai részére – szabadidejük eltöltésére – rendelkezésre áll egy, az intézeti dolgozók alapítványa által létrehozott wellness részleg, ahol edzőterem, szauna, szolárium használatára van lehetőségük.
Az intézetben állandó feladatot ellátó rendőrségi operatív tiszt külön, erre a célra rendszeresített irodában végzi a munkáját.
Az év során egy dolgozó szolgálati viszonyát meg kellett szüntetni, mert a feladatai ellátására méltatlanná vált. 27 fegyelmi eljárást indítottak, különféle szabályszegések miatt (pl. ittasság, szolgálat elmulasztás). Az elítéltek többször jelezték, hogy az állomány tagjai bántalmazzák őket. A parancsok minden esetben feljelentést tett beosztottjaival szemben, de valamennyi büntetőeljárás felmentéssel végződött. Gyakran szoktak panaszkodni a fogvatartottak a dolgozók hangnemére is, de ez nehezen bizonyítható. Mindezek ellenére az állomány fegyelmi helyzete megfelelő.

II. A helyszíni vizsgálat megállapításaiból levonható következtetések
Az intézet vezetése feszített költségvetési feltételek dacára az elmúlt években az intézet épületeinek folyamatos, szinte teljes körű felújításával, külső-belső karbantartásával, festésével javítani tudta mind a fogvatartotti, mind a személyi állomány elhelyezési körülményeit, komfortérzetét.
A folyamatos felújítások miatt a fogvatartottak egy részének ideiglenes áthelyezésével átmeneti zsúfoltság keletkezett, ami elkerülhetetlenné tette a háromemeletes ágyak használatát. Ez az állapot pedig – még ha átmeneti jellegű is – a fogvatartottak embertelen, megalázó bánásmódja tilalma érvényesülésének a veszélyét idézte elő.
Álláspontom szerint a fogvatartottak jelenlegi létszámához viszonyítva az intézetben nem elegendő az egy csomagvizsgáló berendezés, annak ténye ugyanis, hogy Székesfehérváron nincs csomagvizsgáló, közvetlenül veszélyeztetheti nemcsak az ott dolgozó állomány, de a fogvatartottak biztonságát is, azon keresztül pedig az élethez, testi épséghez fűződő jogukat. A baracskai objektum beléptető rendszerének eddig elmaradt korszerűsítése ugyanezen alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság megállapítására ad alapot. Újabb csomagvizsgáló beszerzése és a szóban forgó beléptető rendszer biztonságos kialakítása elengedhetetlen.
A zárkák mérete, felszereltsége, a zárkákban lévő, zárható WC, a folyosókon lévő fürdők megfelelnek az elvárásoknak, biztosítják a fogvatartottak egészséges környezethez való jogát, valamint emberi méltóságát. Ugyanakkor, a szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól szóló 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet azon hiányossága, hogy nem rendelkezik a fogvatartottak saját kimosott ruháinak szárítására alkalmas szárítóhelyiség vagy egyéb szárításra való alkalmatosság intézet általi kötelező biztosításáról, közvetlenül veszélyezteti emberi méltóságukat, valamint lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogukat. 
Megfelelően biztosítottak a munkáltatás, a tanulás, a sport, a vallásgyakorlás és az egyéb szabadidős tevékenység hasznos eltöltésének feltételei is. Megnyugtató, hogy szakoktatás is indult az intézetben és egyre több fogvatartott tart igényt tanulásra. A munkáltatás további lehetőségeinek keresését azonban indokolt folyamatosan napirenden tartani.
Ebben az intézetben tapasztaltam először, és pozitívan értékeltem, hogy a fogvatartottak évente négy alkalommal írásban nyilatkozhatnak az ételek minőségéről, mennyiségét pedig minden ebédosztásnál ellenőrizhetik. A szabadlevegőn való tartózkodás (séta) szabad rendjét is példaértékűnek tartom és úgy vélem, jó gyakorlatot követ az intézet a karácsonyi családi látogatófogadás lehetőségének bevezetésével is.
Az ügyvédi beszélő helyiségek áthallást is lehetővé tevő elválasztó fala nem felel meg annak a követelménynek, hogy a védő ellenőrzés nélkül beszélhessen ügyfelével. Ez visszásságot okoz a jogállamiság elve és az abból levezethető jogbiztonság követelménye vonatkozásában, de sérti a tisztességes eljáráshoz való jogot is. 
A fogvatartottak letéti pénzéből levonható összegek tekintetében a 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet 161. §-a szerint „(…) Az elítélt munkadíjából és a letétjéből levonásnak, illetve végrehajtásnak csak az adó- és illeték jogszabályok, valamint a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Vht.) rendelkezései szerint van helye. Az elítélt munkadíjából az intézet levonja: a tartásra fordított költséghez való hozzájárulás napi összegét, a szükségleti cikkek vásárlására fordítható összeget, a szabadulás idejére kötelezően tartalékolandó összeget”.
A jogszabály azonban nem tartalmaz rendelkezést arra az esetre, hogyan kell eljárnia az intézetnek, ha a fogvatartottnak érkező pénzküldeményt célzottan, a felhasználás jogcímét megjelölve adja fel a feladó vagyis, hogy köti-e az intézetet a pénzösszeg rendeltetésének közlése. Emiatt a hatályos Házirend és annak tervezett szövege szerinti 5. Cím/1. pontja nem felel meg a vonatkozó előírásoknak, sérti a jogállamiság elvét és az abból fakadó jogbiztonság követelményét, de felveti a fogvatartott tulajdonhoz való joga sérelmének közvetlen veszélyét is. 
A vizsgálat tapasztalatai szerint az objektumban az ÁNTSZ által elrendelt hőségriadó idején is megfelelően érvényesülhettek a fogvatartottak lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez, valamint emberi méltósághoz való jogai.
Az elítéltek számához képest elegendőnek tartom a felügyelők és nevelők számát. A fogvatartotti létszámra és a dolgozók pszichés gondozására, mentálhigiénés problémáinak kezelésére viszont kevés az intézet állománytáblájában meghatározott pszichológus státuszok száma. A jelen helyzet közvetlenül veszélyezteti a fogvatartottak és a személyi állomány lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogát. Egyetértve az intézet parancsnokával, úgy vélem, hogy az intézet nagyfokú telítettségéből adódó problémákat eredményesen csak további pszichológusok alkalmazásával lehet megfelelően kezelni.
Az orvosi rendelők, illetve az egészségügyi körlet felszereltsége jó, a két betöltetlen szakorvosi státusz feltöltését azonban – figyelemmel arra is, hogy az elzárásra ítélt szabálysértők befogadását csak orvos végezheti – elengedhetetlennek tartom. A fogorvosi létszám és rendelési idő növelése sem odázható el. Az egészségügyi ellátás személyi feltételeinek hiányában ugyanis közvetlen veszélybe kerülhet az elítéltek lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való joga.
A több éve érvényes, központilag elrendelt létszámstop közvetlenül veszélyeztetheti nemcsak a fogvatartottak, de – leterheltségükre, a végrehajtandó feladatokra tekintettel – az őrszemélyzet biztonságát, azon keresztül pedig az élethez, testi épséghez fűződő jogukat.
Örvendetes, hogy a szolgálati helyre soron kívüli berendelések miatt való bejutás nem okoz többletköltséget a személyi állománynak, tekintettel arra, hogy szállításuk intézeti gépkocsival történik.
Az objektumban tapasztalt hiányosságok dacára, összességében határozottan pozitívan értékeltem az intézet parancsnokának munkáját és erőfeszítéseit, amely eredményeként megfelelő mind a nagy létszámú intézet irányítása, mind a beosztottai munkájának koordinálása.

III. Az intézetből érkezett egyedi panasz vizsgálatának megállapításai
Az AJB-1988/2010. számra iktatott ügyben a panaszos, aki a baracskai objektumban tölti szabadságvesztés büntetését, fogva tartása több körülményét sérelmezte. Kiemelte, hogy a zárkák túlzsúfoltak, szemetes kosarat, ruhaszárítót nem biztosít az intézet a zárkákba, viszont vannak háromemeletes ágyak is. A fürdés heti két alkalommal, egy-egy órán keresztül folyó meleg vízben lehetséges csak. Feddés fenyítéssel sújtották, mert csoportos panaszt kívánt előterjeszteni mintegy 100 elítélttársa aláírásával. Hőségriadó idején szenvedtek a melegtől, nem nyitották ki a fürdőt. Az őrök megalázó hangnemben beszélnek az elítéltekkel. Az ételadag kevés, a ruházatuk szakadt, mérethiányos. A telefondíj magas (150 Ft/perc), a fogorvos fogtömést nem végez, egészségügyi ellátás minimális, nem adnak fájdalomcsillapítót és kevés a fertőtlenítőszer mennyisége. Kifogásolta továbbá a Büntető Törvénykönyv egyes rendelkezéseit és az annak alapján hozott bírói ítéleteket. 
Az állomány tagjainak elítéltekkel szemben tanúsított magatartását ombudsmani eszközökkel nem állt módomban vizsgálni (bár megjegyzem ilyen panaszokról az intézet parancsnoka is beszámolt), ezért erre vonatkozó megállapításokat jelentésem nem tartalmaz.
A szakorvosi vizsgálat és kezelés, illetve gyógyszerezés szükségességében való állásfoglalás orvos-szakmai kérdés. A fogvatartottak gyógyszer szükségleteik kérdésében való döntéseket ezért szintén nem vizsgálhattam. 
A távbeszélő használatának biztosítása az üzemeltető feladata. Az üzemeltető és a telefonszolgáltatást nyújtó cég között létrejött szerződéses megállapodás részét képezi a telefonszolgáltatás díja. A megállapodás felülvizsgálatára az Obtv. értelmében jogi lehetőségem úgyszintén nincs, de jelentésem I/1. pontjában részleteztem a telefonhasználati díjakat, azok között 150 Ft/perc díj nincs. Az intézetben használt Bv-fon díjak pedig kedvezőbbek az általános, közterületeken elhelyezett készülékek használati tarifáinál.
A fogászati ellátás hiányosságaival, a hőségriadó idején biztosított fürdési lehetőség elmaradásával, a fertőtlenítőszerek szűkösségével összefüggő panaszosi állítást a helyszíni vizsgálat tapasztalatai, valamint a parancsnok tájékoztatója nem támasztották alá. Így a panasz e vonatkozásait illetően alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem tártam fel.
A panaszosnak az élelem minőségével, mennyiségével (tápértékével) összefüggő kifogását sem igazolták a helyszínen tapasztaltak (lásd: jelentésem I/1. részének vonatkozó megállapításait). Ellenkezőleg, a helyszíni vizsgálat során meghallgatott fogvatartottak az étel minőségével és mennyiségével kifejezetten elégedettek voltak. Alkotmányos jogsérelmet így e területen sem állapítottam meg.
A túlzsúfoltság és a háromemeletes ágyak rendszerbe állítása okáról, a ruhaszárítás körülményeiről, az intézeti ruhák állagáról jelentésemben tettem megállapításokat, és ahol alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot tártam fel, kezdeményezem azok orvoslását.
Álláspontom szerint a kifejezetten szemetes kuka zárkákban való rendszeresítésének panaszos által kifogásoltak szerinti hiányossága, illetve a zárkában összegyűlt szemét napi egyszeri összegyűjtése nem idéz elő a fogvatartottak alkotmányos jogaival összefüggő visszásságot. Ezt arra alapozom, hogy – mint azt a panaszos beadványa is tartalmazza – minden zárka felszerelésének része egy darab 10 literes vödör szemetes zsákkal, abba kell a szemetet gyűjteni, amit naponta egyszer ürítenek. Véleményem szerint ez a megoldás alkalmas célja elérésére, egyben igazodik az intézet lehetőségeihez is. 
A panaszos fenyítésével kapcsolatban megállapítottam, hogy 2010. július 8-án kelt fegyelmi határozat szerint valóban feddés fegyelmi fenyítést kapott „zárka, körletrend megsértése” miatt. Súlyosbító körülményt nem vett figyelembe a vele szemben eljáró fegyelmi jogkört gyakorló bv. dolgozó, viszont enyhítő körülményként értékelte, hogy addig fenyítésben nem részesült, de 14 alkalommal jutalmazták. Megállapítottam továbbá, hogy a fogvatartott a határozat ellen – annak lehetőségéről szóló tájékoztatás ellenére – panasszal nem élt. Panasz hiányában, valamint mert ezzel a fenyítést tudomásul vette, alkotmányos joggal összefüggő visszásság megállapítására nem volt jogi lehetőségem.
A szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól szóló 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet 150. § (1) bekezdése előírja, hogy az elítéltek részére biztosítani kell a tisztálkodáshoz szükséges feltételeket, és meg kell követelni a személyi tisztasági előírások betartását. A 151. § (1) bekezdése pedig arról rendelkezik, hogy az elítéltek részére hetente legalább egy alkalommal – a szennyező munkaterületen dolgozóknak naponként, munka után – meleg vizes fürdést (zuhanyozást) kell biztosítani. A baracskai intézet – a panaszos által is elismerten – heti két alkalommal biztosítja a fürdés lehetőségét, vagyis eleget tesz a jogszabályi követelményeknek, nem sérti a jogállamiság elvét. Ezen kívül a meleg vizet a rendszerből programozottan kapják az elítéltek, a bv. dolgozók azt nem tudják befolyásolni.
A panaszos jogszabályt (BTK rendelkezéseket), illetve a bírósági ítéleteket kifogásoló sérelmével kapcsolatban szeretnék utalni az Obtv. 16. § (1) bekezdésére, ami szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az ombudsman eljárásának kiindulópontját tehát minden esetben a jogalkalmazással összefüggő alapjogi dilemmák jelentik.
Tekintettel arra, hogy a panaszos jogszabály alkotmányellenességét, és nem valamely hatóság, illetve közszolgáltató eljárását, vagy annak során hozott döntését, esetleg mulasztását kifogásolta, a panasz e részét – hatásköröm hiánya miatt – nem vizsgálhattam. Jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálata az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény értelmében az Alkotmánybíróság feladata. Erre vonatkozó indítványt bárki (a panaszos is) tehet, melyet közvetlenül az Alkotmánybíróságon kell előterjeszteni.
A bíróságok eljárásainak, döntéseinek, ítélkezési gyakorlatának vizsgálatát ugyancsak mellőztem, mivel az Obtv. 29. § (2) bekezdés e) pontja értelmében a bíróság – az Obtv. alkalmazása során – nem minősül hatóságnak.

IV. Intézkedéseim
A jelentésemben feltárt alapvető jogokat érintő visszásságok orvoslása érdekében az alábbi intézkedéseket teszem:
1. Az Obtv. 25. §-a alapján javaslom a belügyminiszternek, hogy fontolja meg a szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól szóló 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet olyan kiegészítését, amely megszünteti azon joghézagot, ami miatt a bv. intézetek nem biztosítják a fogvatartottak részére, hogy saját, zárkában tartható kimosott ruhaneműiket ne a zárkában, hanem kulturált körülmények között száríthassák. 
2. Az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján javaslom a belügyminiszternek, hogy vizsgáltassa meg a Közép-Dunántúli Országos Büntetés-végrehajtási Intézet állománytáblája módosításának, illetve a pszichológusi és a fogorvosi státuszok emelésének, továbbá a több éve tartó, központi létszámstop mielőbbi feloldásának, a hiányzó és/vagy betöltetlen státuszok rendezéséhez szükséges anyagi fedezet megteremtésének a lehetőségét.
3. Ugyancsak az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján javaslom a büntetés-végrehajtás országos parancsnokának, hogy – azok biztonsági és garanciális jelentőségére tekintettel – vizsgáltassa meg a Közép-Dunántúli Országos Büntetés-végrehajtási Intézet baracskai objektuma beléptetési rendszerei mielőbbi korszerűsítésének, kondicionáló termei és gépei felújításának, az ügyvédi beszélők rendeltetésszerű használata biztosításának, a székesfehérvári objektum csomagvizsgáló berendezéssel való felszerelésének a lehetőségét és kísérelje meg az anyagi fedezet központi költségvetésből való biztosítását.
4. Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem a Közép-Dunántúli Országos Büntetés-végrehajtási Intézet parancsnokánál, hogy soron kívül tegye meg a szükséges intézkedéseket a szakorvosi státuszok mielőbbi betöltése, a fogorvos rendelési idejének emelése érdekében, továbbá vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy az elítéltek – a vonatkozó jogszabályi rendelkezés hatálybalépéséig is – saját, kimosott ruhaneműiket emberhez méltó körülmények között száríthassák.
Kezdeményezem továbbá, hogy – az elítéltek pénzküldeményei kezelésével összefüggő megállapításaimat megfontolva – korrigálja a Házirend pénzküldemények feladásával kapcsolatos előírásait.
5. A folyamatban lévő épületkorszerűsítések, felújítások miatt végrehajtott intézeten belüli fogvatartotti átcsoportosításokra tekintettel a zárkák zsúfoltságával és a háromemeletes ágyak rendszerbe állításával összefüggésben javaslatot nem teszek, de az Obtv. 17. § (1) bekezdése alapján felhívom a büntetés-végrehajtás országos parancsnokának, valamint az intézet vezetőjének figyelmét a zárkában (lakóhelyiségben) elhelyezett mindenkori fogvatartotti létszám, továbbá a háromemeletes ágyak teljes megszüntetése garanciális jelentőségére.

Budapest, 2010. október 14.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.